Mezi jednotlivými odrůdami nejsou při silnějším infekčním tlaku podstatnější rozdíly. Příznaky plísně bramborové na rajčatech jsou často zaměňovány se septoriovou skvrnitostí rajčete ( Septoria lycopersici) nebo s alternáriovou skvrnitostí rajčete ( Alternaria solani). Nepřímá ochrana Zajistit provzdušnění porostu. Chemická ochrana S ošetřováním je většinou vhodné začít preventivně, t. j. přibližně v polovině června, a podle průběhu počasí pak ošetření opakovat. V průběhu sklizně je vhodnější používat přípravky s kratší ochrannou lhůtou. Všechny přípravky potlačují i ostatní choroby rajčete. Doporučení pro ochranu č. 1: První ošetření - Ridomil GOLD MZ 68 WP - preventivně, tj. před výskytem choroby, a to zpravidla od poloviny června (dávka 25 g / 10 l vody, ochranná lhůta 3 dny). Druhé a třetí ošetření - Ridomil GOLD MZ 68 WP - po 7-10 dnech (v závislosti na infekčním tlaku). Poté ochranu rajčat převedeme na kontaktní přípravek Bravo 500, kterým ošetřujeme v dávce 25 ml / 10 l vody (ochranná lhůta jen 7 dnů, tzn. že po sedmi dnech po postřiku můžeme rajčata spolehlivě sklízet).
V průběhu srpna pokračujeme v ošetřování přípravkem v intervalech 7 dnů (dle infekčního tlaku). 2: První ošetření - Acrobat MZ - nejpozději při prvních příznacích choroby, a to zpravidla od poloviny června (dávka 20-25 g / 5 l vody, ochranná lhůta 21 dnů). Druhé a třetí ošetření - Acrobat MZ -opakovaně po 10-14 dnech. V průběhu srpna pokračujeme v ošetřování přípravkem Bravo 500 v intervalech 7 dnů (dle infekčního tlaku). Plíseň bramboru na rajčeti plíseň bramboru na rajčetech - napadení plodů (foto Jaroslav Rod)
Vyplatí se vysazovat především do vysokých trvalkových záhonů. Je poměrně nenáročná, ale daří se jí nejlépe na kyselých vlhčích půdách s dostatkem živin a vyšší vzdušnou vlhkostí. Je proto předurčena k pěstování v podhorských oblastech. Množí se i semenem, nejjednodušší způsob rozmnožování je ale dělením v jarním nebo podzimním období.
Latinský název: Phytophthora infestans Slovenský název: Pleseň zemiakov na rajčiaku Německý název: Braunfäule an Tomate, Krautfäule an Tomate Anglický název: Late blight of tomato Hostitelské rostliny Rajče Popis Na všech nadzemních částech vznikají nejprve šedozelené vodnaté skvrny, které se rychle rozrůstají a postupně hnědnou. Na listech jsou nejčastěji lokalizovány na jejich okrajích a ze spodní strany jejich okrajů se za vlhkého počasí nebo ráno vyskytuje bělavý porost houby. Skvrny postupně zasychají a během krátké doby usychají celé listy. V posledních letech se stále častěji objevují i hnědé skvrny na stoncích nebo na stopkách plodů nebo květů. Nejtypičtější jsou skvrny na plodech. Ty jsou zpočátku zelenohnědé a postupně se rozrůstají a tmavnou. Povrch skvrn je nerovný a na průřezu skvrny hluboko zasahují do středu plodů. Dužina napadených plodů je ztvrdlá, nekonzumovatelná. Napadené plody nedozrávají. Plísní bramborovou jsou polní (venkovní) kultury napadané více než kultury rychlené.
31. 7. 2021 Plíseň bramborová je velmi závažná houbová choroba, která dokáže během několika dní zlikvidovat celou úrodu rajčat. Rozvoji choroby nahrává převážně deštivé počasí a časté kolísání teplot, ale i nezodpovědní zahrádkáři, kteří se včas a efektivně nepostarají o likvidaci napadených rajčat nebo zanedbají preventivní postřiky proti plísním, které jsou v tomto ohledu více než žádoucí! Spory plísní se totiž na několik stovek metrů šíří vzduchem. Jak usušit rajčata v sušičce: Zbavte je jadýrek a dejte jim prostor První projevy plísně jsou nenápadné Plíseň bramborová začíná velmi nenápadně a zpočátku bývá často zaměňována za skvrnitost rajčat. Přitom je jednoznačné, že včasná léčba a likvidace postižených částí, může část úrody ještě zachránit. Rajčata proto pravidelně kontrolujte a jednejte ihned, jakmile se na listech nebo stoncích objeví šedozelené skvrny! Plíseň bramborová se zpočátku objevuje na stonku a na spodních listech. Postupem času listy začínají usychat, plíseň se objevuje i na plodech a v konečném důsledku usychá celá rostlina.
zobrazit 7 fotek Choroba trápící chronicky právě rajčata, se jmenuje plíseň bramborová ( Phytophthora infestans). A skutečně napadá kromě rajčat i brambory. Především pak za deštivého počasí. Ve skutečnosti však paradoxně nejde o plíseň, nýbrž o řasovky (oomycety), což jsou organizmy podobné houbám, s houbami však vůbec nejsou příbuzné. Genetický kód řasovek je velice složitý a tyto organismy se rychle přizpůsobí novým podmínkám. Čili například vůči některým osvědčeným postřikům může být plíseň bramborová již imunní. Znaky plísně bramborové Zpočátku plíseň bramborovou snadno zaměníme za skvrnitost rajčete. Ta však postupuje jen pozvolně, zatímco plíseň okurková se šíří velice rychle a napadá kromě listů a stonků i plody, a to nevratně. Plíseň bramborová začíná tak, že se na listech a stoncích objeví šedozelené skvrny, které postupně hnědnou a usychají. Nakonec uschnou celé listy. Poté se skvrny rozšíří i na plody, přičemž i jen maličká skvrna znamená, že je řasovka již v celém plodu a ten je nekonzumovatelný.
Dále se můžete setkat se šedou hnilobou, jež nastává při chladném a vlhkém počasí. Mezi další choroby patří septoriová skvrnitost rajčat, čerň rajčatová a hnědá skvrnitost. V neposlední řadě pěstitele trápí kroucení listů, k němuž dochází při abiotické poruše, kterou zapříčiňuje buď nedostatek vody v půdě, nebo její přemokření. A ještě se můžete setkat s abiotickou nekrózou, což je zase nedostatek vápníku.
K přípravě postřiku z česneku si zase připravte výluh z 10 gramů česneku a 1 litru vody, který po 24 hodinách louhování zředíte s čistou vodou v poměru 1:3. Postřik aplikujte jednou za dva dny. A velmi účinným a šetrným způsobem, jak zamezit dalšímu rozšíření plísně bramborové, je použití tzv. chytré houby, která napadá pouze plíseň na rajčatech, nikoli samotné rostliny. Zdroje: