Nákaza se dá prokázat jen testy. PCR test, který se provádí u odebraného hlenu z úst a nosu, zjišťuje, zda se ve vzorku objevila genetická informace viru SARS-CoV-2, která je uchována v ribonukleové kyselině RNA. Test potvrzuje přítomnost viru v těle. Rychlotest, který dává výsledky do půl hodiny až hodiny, zjišťuje v krvi přítomnost protilátek, imunoglobulinů M a G. Imunoglobuliny M ukazují, že tělo reagovalo na nákazu. Protože organismu nějakou dobu trvá, než se v něm vytvoří protilátky, rychlotest obvykle neodhalí infekci v prvních pěti dnech. Naopak i u vyléčeného pacienta dává pozitivní výsledky, protože protilátky v jeho těle zůstávají. Jeho přesnost je asi osmdesátiprocentní, ovšem pouze u vhodných skupin, tedy ne u čerstvě nakažených. Testy jsou důležité, protože nemoc nemá jasný markant jako SARS, kde se vždy objevila vysoká horečka nad 38 stupňů Celsia, a mnoho případů covidu-19 je asymptomatických. Covid-19 má tři stadia. V prvním jsou příznaky lehké a podobné chřipce. V druhém se po týdnu přidá lehký zápal plic, který může u části nakažených ve třetí fázi přejít do těžkého zápalu plic, jenž může vyústit až v selhání plic způsobené fibrózou, i dalších orgánů, zejména ledvin.
A nejen oni. Poslední rok byl psychicky vyčerpávající pro všechny, a tak se padání vlasů objevilo i u těch, kteří pozitivně testovaní nebyli. "Někdy lidé pociťují zmatenost či silnou únavu poté, co se nakazí koronavirem. Děje se tak převážně u starších lidí. Často pak tento problém bývá doprovázen žaludečními problémy a průjmy, " vysvětloval profesor další z méně častých příznaků.
Příznaky: Kašel, teploty i akutní respirační syndrom Hlavní příznaky podle ministerstva zdravotnictví jsou: Dušnost Suchý kašel Horečka trvající více než dva dny Mezi méně časté příznaky se řadí: Ztráta čichu Ztráta chuti Dušnost ministerstvo popisuje jako subjektivní potíže s dýcháním. Člověk s dušností se cítí, jako by měl nedostatek vzduchu, zadýchává se i při běžných činnostech a mívá pocit tíže na prsou. Koronavirus se neprojevuje ihned, ale až po sedmi až čtrnácti dnech. Podle infektoložky Kristýny Herrmannová z Nemocnice Na Bulovce se nemoc na začátku projevuje vždy stejně: "Člověk bude mít teplotu, bude mít kašel. Aby se dostal do stadia těžkého zápalu plic, to trvá. To není tak, že pacient šel z nuly hned do něčeho takového. " Covid-19 tak může způsobit běžné obtíže, jako je nachlazení, kašel, dýchací obtíže, teploty. Ale také smrtící choroby, jako je dýchací onemocnění zvané těžký akutní respirační syndrom. Jak postupovat pokud mám příznaky? Pokud u sebe člověk pozoruje horečku, která trvá déle než dva dny, případně suchý kašel, má podle ministerstva zdravotnictví kontaktovat svého praktického lékaře.
Mezi další potvrzené příznaky patří dýchací obtíže nebo dušnost, bolest nebo tlak na hrudi, či dokonce ztráta řeči nebo schopnosti pohybu. Pokud se tyto závažné příznaky objeví, měli by lidé neprodleně vyhledat lékařskou pomoc.
V podstatě každý večer usínáte s odhadem, jestli vám bude lépe nebo hůř. A netrefíte se. Většinou. Bolest hlavy je u mě permanentní, čich kontroluju každý dvě hodiny u voňavky a spát 16 hodin není vůbec žádný problém, " tvrdí. Zkušenost má za sebou i Hana Zagorová a Štefan Margita. "Štefan je v domácí karanténě s lehkým průběhem a Hanka z důvodu vysokých teplot v nemocnici. Věřte, že děláme, co můžeme a brzy se s vámi uvidíme. Moc se na vás těšíme, " napsali manželé na svoje oficiální stránky v době nákazy. Dnes už jsou oba v pořádku. Nošení roušek je povinné Zdroj: Profimedia "Je to jenom blbá chřipka, která se dá přežít. Je potřeba si na to zvyknout a být na sebe opatrný. Žádnou hrůzu bych z toho nedělala, " uvedla pro změnu na Facebooku Lucie Bílá, která neměla skoro žádné příznaky. U každého se onemocnění zkrátka projevuje jinak. Koronavirus má také Shopaholic Nicol Nevyhnul se mu ani Libor Bouček… 16. 10. 2020 Autor: Redakce
Že obezita představuje velké riziko, plyne i z dat Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC). Ta ukázala, že 73 procent nakažených novým koronavirem, kteří se ocitli v kritickém stavu v Itálii, Španělsku, Švédsku, Švýcarsku a Nizozemsku, bylo obézních. V Británii trpělo nadváhou 63 procent lidí hospitalizovaných s covidem-19. Riziko úmrtí na koronavirus v britských nemocnicích podle tamního Národního zdravotního systému (NHS) stoupá v závislosti na závažnosti obezity. V případě lidí s indexem tělesné hmotnosti BMI nad 30 je vyšší nejméně jedenapůlkrát, u lidí s BMI 40 a více, tedy morbidně obézních, pak více než dvakrát. Plnou třetinu obětí koronavirové epidemie tvořily v Británii lidé trpící cukrovkou, kteří mají často nadváhu. Plíce obézních lidí jsou více zatěžovány, protože nadváha ztěžuje dýchání a kapacita plic je vzhledem k objemu těla menší. Lidé s nadváhou se proto hůře vyrovnávají se zvýšenou zátěží, jakou představuje covid-19. Obezita také oslabuje imunitní systém.